Національний банк України (НБУ) збільшив строки повернення валютної виручки для аграрної продукції з 90 до 120 днів. Про це повідомив голова Комітету Верховної Ради з питань фінансів, податкової та митної політики Данило Гетманцев.
Продаж валюти експортерами напряму впливає на обсяг пропозиції на валютному ринку та баланс між попитом та пропозицією.
За 107 років існування Forbes логотип змінювався 18 разів, але таким авангардним і вільним світ його бачить вперше. В новому числі журналу Forbes Ukraine: сучасне мистецтво, топ-50 благодійних фондів, альтернативна енергетика, 30 до 30. Замовляйте вже зараз!
Деталі
- Гетманцев привітав таке рішення НБУ і заявив, що воно назріло і «значно підтримає експортерів, що переорієнтовуються на азійський та африканський ринок».
- Сам НБУ про це рішення поки що не повідомляв. Forbes Ukraine звернувся за коментарем до пресслужби регулятора.
Контекст
У квітні цього року Гетманцев повідомив, що надіслав до Кабміну лист із пропозицією збільшити строки повернення валютної виручки аграріїв до 180 днів.
Він повідомив, що до Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики звернулися кілька асоціацій аграрного бізнесу щодо «необґрунтованого зменшення терміну повернення валютної виручки до 90 днів». За словами Гетманцева, це рішення не має позитивного впливу, вважають представники аграріїв. Крім того, від нього страждають «білі» експортери, які через звуження ринку ЄС змушені постачати зернові в Азію та Африку, де обʼєктивно строки розрахунків є довшими, пояснив нардеп.
Восени минулого року голова НБУ Андрій Пишний заявляв, що компанії-експортери не повернули до України близько $8 млрд валютної виручки. За його словами, є експортери, які намагаються взагалі виручку не повертати. «На мою думку, це питання державного значення, особливо в умовах війни», – наголосив очільник НБУ.
У листопаді НБУ за зверненням Кабміну ухвалив рішення про зменшення терміну до 90 днів. Таким чином уряд хотів посилити дисципліну дотримання підприємствами граничних строків розрахунків за операціями з експорту товарів та забезпечити своєчасне повернення валютної виручки.
Йдеться, зокрема, про операції з експорту таких товарів: пшениця, жито, ячмінь, овес, кукурудза, соєві боби, насіння свиріпи або ріпаку, насіння соняшнику, олія соєва, олія соняшникова, олія ріпакова, макуха.
Заходи щодо повернення валютної виручки з-за кордону експортерами аграрної продукції призвели до того, що вона зросла на сотні мільйонів доларів на місяць, заявляв у березні цього року заступник голови НБУ Юрій Гелетій.
![Верховна Рада ухвалила законопроєкти для боротьби з «чорним» експортом зерна та неповерненням валютної виручки /Фото Shutterstock](https://forbes.ua/static/storage/thumbs/80x80/3/3c/68d72999-9f6010f73794238fa0565ee7eb7253c3.jpg?v=6154_3)
![Проблема на $4 млрд. СЕО «Кернела» Осипов пропонує механізм, як вивести агроекспорт з тіні /Фото надано пресслужбою](https://forbes.ua/static/storage/thumbs/80x80/c/4f/df187331-95fe76ecf12bdc3435db4d78500df4fc.jpg?v=7090_3)
Ви знайшли помилку чи неточність?
Залиште відгук для редакції. Ми врахуємо ваші зауваження якнайшвидше.