Любомир Романків – український інженер та науковець, який понад 50 років пропрацював в IBM, запатентував 67 винаходів і написав понад 150 наукових статей. Він помер 28 червня у віці 93 років. Що відомо про його життя та патенти?
За 107 років існування Forbes логотип змінювався 18 разів, але таким авангардним і вільним світ його бачить вперше. В новому числі журналу Forbes Ukraine: сучасне мистецтво, топ-50 благодійних фондів, альтернативна енергетика, 30 до 30. Замовляйте вже зараз!
У ніч на 28 червня у США помер інженер IBM, український винахідник та співавтор 67 патентів Любомир Романків, повідомив Юрій Юзич, ексначальник управління зв’язків з громадськістю 112-ї бригади ТрО у Facebook. Юзич був знайомим з Романківим багато років.
Найвідоміший винахід Романківа – тонкоплівні магнітні голівки для запису інформації. Їхнє створення передувало появі жорстких дисків та персональних комп’ютерів, зокрема від Apple. «Любомир зовсім не хизувався своїми винаходами, – сказав Forbes Юзич. – Ми дізнавалися про них із паралельних реальностей, не усвідомлюючи його внеску у світову науку».
Романків народився у 1931-му на Львівщині. У 13 років емігрував з родиною спочатку до Словаччини, потім до Австрії, Німеччини та врешті до Канади. «Коли увечері до Жовкви прийшли совєтські війська, то вже вночі з’явилися списки тих, хто має бути розстріляний наступного ранку», – казав Романків в інтерв’ю «Радіо Свобода» у квітні 2021-го. У тих списках був його батько.
У Канаді Романків навчався в Університеті Альберти. Ступінь доктора філософії здобув у галузі металургії та матеріалознавства в MIT. «Якби я лишився в Україні, то був би у Сибіру, або розстріляний», – додав він.
Чим відомий український винахідник?
Магнітні тонкоплівні голівки
Перші магнітні тонкоплівні голівки для запису інформації інженери IBM Романків та Девід Томпсон винайшли наприкінці 1970-х. Технологія збільшила щільність даних на магнітних дисках на понад 400 млрд біт на квадратний дюйм, зменшила їхній розмір та вартість зберігання.
Пристрій перетворює інформацію на електричні сигнали, які передаються до головного компʼютера, йдеться в архівних публікаціях The New York Times від жовтня 1981-го. Нині тонкоплівні голівки використовуються на кожному жорсткому диску. Це стало проривом в індустрії, яка щорічно генерує понад $35 млрд, йдеться на сайті Національної зали слави винахідників США.
«Apple почалася з того, що Стів Возняк купив у нас ці накопичувачі та створив у своєму гаражі перший персональний комп’ютер, – сказав Романків в інтерв’ю «Голосу Америки» у жовтні 2017-го.
Технологія формування багаторівневих з’єднань
Після свого найбільшого винаходу Романків не зупинився на досягнутому, говорила винахідниця дослідницького центру IBM Лілі Деліджіанні. «Він продовжив працю і створив багато інших новинок», – казала вона.
Зокрема він винайшов технологію пайки мікроконтактів на комп’ютерному чіпі та технологію формування багаторівневих зʼєднань. Сучасні мікросхеми можуть складатися з 12-ти рівнів металу.
«Ми разом з Любомиром працювали над розробкою цієї технології й випустили її на ринок – тепер це є у кожному комп’ютері на планеті», – казала вона. Утім це його дослідження та багато інших мало описані.
Технологія мідних міжзʼєднань
У 1997-му IBM оголосила про повномасштабне виробництво чипів із використанням мідних міжзʼєднань. Раніше використовувалися алюмінієві.
«Мідь вважалася вбивцею напівпровідникових пристроїв, – цитується Романків на сайті IBM. – Загальноприйнятою думкою було триматися якнайдалі від міді». Нині використання міді стало стандартом індустрії.
У 1998-му IBM почала запроваджувати цю технологію в лінійку мікропроцесорів PowerPC, а у 1999 році представила перший корпоративний сервер із мідними чипами, що збільшило продуктивність на 50%.
Останніми роками Романків працював над підвищенням ефективності сонячних панелей й має кілька патентів, пов’язані з цим.
![Помер український винахідник і провідний інженер IBM Любомир Романків, на рахунку якого 67 патентів /Фото Скріншот з інтерв'ю науковго товариства The Electrochemical Society](https://forbes.ua/static/storage/thumbs/80x80/e/23/8230db8a-dc2b69c614caa4d6bfd0dac14065123e.png?v=8548_4)
![ШІ проти пластикових відходів. Як стартап Protein Evolution зміг натренувати штучний інтелект для боротьби зі сміттям? /Фото SHIRLEY YU/PROTEIN EVOLUTION](https://forbes.ua/static/storage/thumbs/80x80/3/83/44ef5035-1da92ccad92a5dcedc532bf15b5d4833.jpg?v=2945_2)
Ви знайшли помилку чи неточність?
Залиште відгук для редакції. Ми врахуємо ваші зауваження якнайшвидше.